Artiklid
- Üksikasjad
Maiken Mägi
Haigekassa annab teada, et uue aasta alguses võtab töövõimetushüvitiste väljamaksmine tavapärasest kauem aega.
Töövõimetuslehtede väljamaksmine viibib neile kindlustatutele, kelle töövabastusperiood algab jaanuaris 2017, teatas haigekassa.
Raha viibimise põhjus seisneb selles, et töövõimetushüvitist arvutatakse 2016. aasta sotsiaalmaksuga maksustatud tulu alusel, mille andmed edastab haigekassale maksu- ja tolliamet. Hüvitise maksmine võtab aga seoses maksu- ja tolliameti 2016. aasta tuludeklaratsioonide menetlemisega veidi enam aega.
Haigekassa alustab hüvitiste väljamaksetega siis, kui maksu- ja tolliamet edastab haigekassale informatsiooni 2016. aasta deklaratsioonide töötlemise lõpetamisest.
Aeglane andmevahetus haigekassa ja maksu- ja tolliameti vahel tekitas mitu nädalat kestnud viivituse haigusrahade maksmisel ka 2016. aasta alguses.
Haigekassa vabandab võimalike ebamugavuste eest ning teavitab väljamaksete alustamisest kodulehekülje vahendusel.
Viivitus ei mõjuta 2016. aastal alanud töövõimetuslehtede hüvitise maksmist.
- Üksikasjad
Kaja Koovit, majandustoimetuse juhataja
ärileht.ee
Uuest aastast kerkib füüsilise isiku maksuvaba tulu kuus kümne euro võrra 180 euroni ja täiendav maksuvaba tulu pensioni korral 11 euro võrra 236 euroni kuus. Kuine töötasu alammäär täistööajaga töötamisel tõuseb 40 euro võrra 470 euroni kuus.
Uuest aastast kehtivad maksumäärad:
•Tulumaksu kinnipidamise määr on 20%.
•Maksuvaba tulu on 180 eurot kuus (rakendamiseks peab olema väljamakse saaja avaldus).
•Täiendav maksuvaba tulu pensioni korral on 236 eurot kuus (rakendavad ainult I ja II samba pensioni maksjad).
•Täiendav maksuvaba tulu tööõnnetus- või kutsehaigushüvitise korral on 64 eurot kuus (rakendamiseks peab olema väljamakse saaja avaldus).
•Sotsiaalmaksumäär on 33%. Sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse aluseks olev kuumäär on 430 eurot (2016. aastal kehtinud 390 euro asemel), see tähendab, et sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 141,90 eurot kuus.
•Töötuskindlustusmakse määrad on töötajale 1,6% ja tööandjale 0,8%. Töötaja töötuskindlustusmakse (1,6%) kinnipidamise kohustus lõpeb töötaja vanaduspensioniikka jõudmise või ennetähtaegse vanaduspensioni määramise kuu viimasel kuupäeval.
•Kogumispensioni makse määr on kas 2% või 3%. Kogumispensioni makse kinnipidamise kohustust ning aastatel 2014–2017 konkreetsele isikule rakenduva maksemäära saab kontrollida isiku isikukoodi järgi või masspäringuga.
•Töötasu alammäär täistööajaga töötamise korral on 470 eurot kuus ja 2,78 eurot tunnis.
Madalapalgalised saavad taotleda makstud tulumaksu tagasimakset. Tagasimakse saamiseks tuleb esitada taotlus koos maksu- ja tolliametile esitatava füüsilise isiku tuludeklaratsiooniga, tagasimakse laekub hiljemalt 30. juuniks. Maksu- ja tolliamet teeb madalapalgaliste tagasimakse 2016. aasta tulude põhjal neile, kes tingimused täidavad. Tingimustele vastab rahandusministeeriumi andmetel ligikaudu 100 000 täiskasvanut, kelle aastatulu oli alla 7818 euro ehk kuni 651 eurot kuus ja kes 2016. aastal töötasid täistööajaga vähemalt kuus kuud. Täistööaja nõue ei kehti piiratud töövõimega inimestele. Tagasimakse suurus on kuni 709 eurot, aga mitte rohkem kui 2016. aastal tasutud tulumaks.
1. jaanuarist 2017 tõuseb sigarettide ja suitsetamistubaka aktsiisimäär 8 protsenti.
2017. aastaks kavandatud kütuseaktsiisi määrade tõus lükatakse jaanuari algusest veebruari algusse. Maagaasi tuhande kuupmeetri aktsiisimäär tõuseb seniselt 33,77 eurolt 40,52 eurole ning diisklikütuse tuhande liitri aktsiisimäär tõuseb seniselt 448 eurolt 493 eurole.
Majutusteenuse käibemaks jääb 2017. aastal 9 protsendile.
- Üksikasjad
Eleen Laasner
reporter
Ettevõtluskõrgkooli Mainor sündmustesarja «Kõrgkoolilt ettevõttele» seminaril toodi Eesti ettevõtetes hiljuti tehtud uuringute põhjal välja, millised tegurid määravad töötajate rahulolu ja motivatsiooni.
•Paindlik tööaeg.
Üheksast viieni tööaeg demotiveerib töötajaid. Oma aja valitsemine annab oluliselt iseseisvust, mis omakorda tõstab motivatsiooni.
•Informeeritus organisatsiooni arengutest.
Kiirete muutuste perioodil võib unarusse jääda töötajatele muutuste põhjuste ja eesmärkide selgitamine. Informeeritus annab kindlustunde ja suurendab rahulolu.
•Isikliku arengu võimalus.
Mõnikord on võimalus töökohal areneda isegi olulisem kui põhipalk. Töötajate koolitamine täidab seega topeltfunktsiooni, arendades oskusi ning tõstes motivatsiooni.
•Bürokraatia puudumine.
Peab olema arusaadav, miks on mõni protsess või reegel just selline. Tekstid peaksid olema sisukad, aga lühikesed, koosolekuid pigem vähem ja vajadus iga osaleja järele põhjendatud.
•Võimalus näidata välja emotsioone.
Tööl emotsioonide varjamine võib viia kurnatuse ja motivatsioonilanguseni. Töökorraldus peab arvestama inimese emotsionaalsete vajadustega.
Uuringute autorid rõhutasid, et sama tähtis kui motivatsiooni vähendavate tegurite eemaldamine, on ka tööl positiivset emotsiooni loovate faktorite äratundmine ja arendamine. Samuti ei ole väheoluline töötasu – sellest aga sageli motivatsiooni hoidmiseks ei piisa.
- Üksikasjad
Henry Auväärt
CV Keskuse Baltikumi kommunikatsioonijuht
Aastas vahetab töökohta pea iga neljas eestlane. Kiiret ametivahetust tuleb ette eriti noortel, kes sagivad ühe tööandja juurest teise juurde, otsides oma kutsumust ja kergitades statistikanumbreid, kirjutab CV Keskuse Baltikumi kommunikatsioonijuht Henry Auväärt.
Tööturu erakordset liikuvust ei põhjusta aga ootamatu püsimatuse trend. Ettevõttest lahkumise põhjustavad suurel määral ikkagi juhtimisvead. Kui Eesti tippjuhtide kvaliteeti on näha kaugele, siis keskastmejuhtide, kes on meie töötajate otsesed ülemused, töös on märgata ka praaki. Juhid teevad vigu, millest aja möödudes kujunevad välja ettevõtte tõuketegurid. Tehtud vead panevad töötajaid tööturul ringi vaatama ja loovad võimalusi nende ülemeelitamiseks.
Kui ettevõttes on kõik hästi, tuleb konkurendil passiivse kandidaadi jutule pääsemiseks lauale tuua vähemalt 30 protsenti kõrgem palgapakkumine. Üheksa kümnest tööandjast aga ei ole sellistel tingimustel töötaja palkamiseks võimeline – enam kui pooled neist väidavad, et töövõtjate palgaootused on juba praegu nende jaoks liiga kõrged. Mida rohkem tekib aga ettevõttes tõuketegureid, seda soodsamaks muutub ka töötaja üleostmise hind.
Ühel päeval tulebki konkurent ja ütleb Sinu töötajale, et pakub talle sama ametipositsiooni, täpselt sama palgaga, aga ettevõte on parem. Panime hiljuti sarnasesse olukorda pea 3000 Eesti töövõtjat ja selgus, et iga teine töötaja on nõus mainitud tingimustel tööandjat vahetama.
Eesti töötaja ei ole mitte erakordselt ebalojaalne, vaid väsinud juhtimisvigadest. Ta on näinud, kuidas atraktiivsed tööandjad oma töötajaid hoiavad. Hollywood ja tööjõu vaba liikumine on tõstnud töötajate ootusi ja standardeid juhtide tööle. Enamik viimastest uuringutest on meile näidanud, et lahe kontor, mõnus töökeskkond ja kõrge palk on tunduvalt vähem nõutud kui hea juht – kõik viitab sellele, et Eesti töötajad tunnevad tõsiselt puudust heast juhist.
Meie inimeste kõrged ambitsioonid on lühendanud teekonda juhtimistasandile. Seega on suur osa keskastmejuhtidest tegelikult ametikõrgenduse haaranud valdkonna spetsialistid. Paljudel neist puudub ka varasem inimeste juhtimise kogemus. Vead on lihtsad tulema, kuna inimeste juhtimiseks on vaja nii teooriat kui ka praktikat.
Enam kui pooled Eesti töötajad leiavad, et juhid ei suuda neile näidata, et neid väärtustatakse, kahe kolmandiku sõnul ei jagata neile piisavalt tagasisidet ega tunnustust. Ükski eelmainitud tegevus ei nõua erilisi rahalisi kulutusi, kuid nende vajaduste mittetäitmine muudab töötajad rahulolematuks. Nii asubki iga päev kandideerima mitu tuhat töötajat.
Kuidas ära tabada hetk, mil töötaja Sind maha jätab?
Kandideerimiste arv kasvab hüppeliselt tähtpäevadel (sünnipäevade ja aastapäevade ajal). Just neil päevil tuleb tööandjal hellitada oma töötajat kui ettevõtte kallimat vara. Kui juht on olulistel hetkedel kättesaamatu, hakkab töötaja temas kahtlema. Sellest hetkest alates on töötaja lahkumismõtteid võimatu muuta. Iga väikseimgi häiriv tegur paneb tema peas kõlama hääle, et on aeg edasi liikuda.
Nii nagu lagunemisäärel olevas suhtes, on ka lahkuvat töötajat lihtne märgata kõrvalseisjana. Ta panustab tunduvalt vähem meeskonda, teeb tööd täpselt nii vähe kui võimalik ja nii palju kui vajalik, ei ole huvitatud pikaajalistest eesmärkidest, motivatsioon on langenud ja negatiivne hoiak on kasvamas. Ta ei suhtu ühisüritustesse enam samasuure õhinaga kui varem ega soovi olla uute projektide eestvedaja. Tema mõtted on eemal.
Paremale töökohale liikumises ei ole tegelikult midagi halba, selle nimel me iga päev töötamegi. Kahju on vaid sellest, et võtame töötajaid ka tööjõukriisi äärel iseenesest mõistetavalt. Nagu neil ei oleks endiselt kuhugi mujale minna.
Erakordselt aktiivseks muutub Eesti tööturg just jaanuarikuus. Tundub, nagu iga teise eestlase uusaastasoov on leida endale parem juht. Julgen ennustada, et keskmine kandideerimiste arv lööb 2017. aasta esimesel kuul taas rekordeid ja vähemalt 5000 juhti jäetakse maha. Juht, reageeri kiirelt, veel on aega rahulolematusega tegeleda. Vaata, et Sind jaanuarikuus maha ei jäeta!
- Üksikasjad
Töötaja kasutab oma sõiduautot töösõitudeks. Töökohustuste täitmiseks pargib ta sõidukit ka parklates. Mobiilioperaator esitab parkimisarved ettevõttele. Kas need käivad erisoodustuste alla?
Vastab Tiina Normak, maksude osakonna talitusejuhataja, maksu- ja tolliamet:
Kui antud kulu on seotud töötaja isikliku sõiduauto kasutamisega töösõitudeks ja sõidupäevikut ei peeta, siis loetakse parkimiskulude tasumist tööandja poolt erisoodustuseks.
Tulumaksuseaduse § 13 lg 3 p 2 järgi on ühele isikule makstava hüvitise maksuvaba piirmäär sõitude kohta arvestuse pidamise korral 0,30 eurot kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 335 eurot kalendrikuus iga hüvitist maksva tööandja kohta. Sõitude kohta arvestuse pidamise ja hüvitise maksmise korra kehtestas valitsus 14.07.2006 määrusega nr 164.
Tööandja huvides isikliku sõiduauto kasutamist on ametnikule, töötajale või juhtimis- või kontrollorgani liikmele võimalik hüvitada vaid arvestuse pidamise alusel. Seejuures kuuluvad isegi sõidupäeviku pidamisel erisoodustuse alla kõik sõiduauto kasutamisega seotud lisakulud (remont, hooldus, parkimistasu), mis hüvitatakse töötajale lisaks valitsuse määruses sätestatud hüvitisele.
Ajakirja Raamatupidamisuudised tellijad võivad esitada küsimusi Eesti juhtivatele advokaadibüroodele ja audiitorfirmadele.
Lehekülg 814 / 1620